1 (47) Indikatorer – mäta för vem? Thomas Åhrén Doktorand vid avd. för Drift- och underhållsteknik Luleå tekniska universitet Avdelningen för Drift- och Avdelningen för Drift- och Underhållsteknik Underhållsteknik
Feb 10, 2016
1 (47)
Indikatorer – mäta för vem?
Thomas Åhrén
Doktorand vid avd. för Drift- och underhållsteknik
Luleå tekniska universitet
Avdelningen för Drift- och Avdelningen för Drift- och UnderhållsteknikUnderhållsteknik
2 (47)
Disposition
Inledning Mätningens problematik Indikatorer – vad är det? Indikatorer som beslutsunderlag
– Backspegelns problematik– Verksamhetsstyrning– Processorienterade och resultatrelaterade
Exempel– Att använda Banverkets resultatmått som indikatorer – CO2-halt och miljömål
Kan man mäta diffusa processer ingenjörsmässigt Avslutning
3 (47)
Mätandets problematik
Kan vi mäta det vi vill mäta Mäter vi det vi ska mäta (validitet) Hur bra är mätningarna (reliabilitet) Hur förhålla sig till mätdata som beslutsunderlag
4 (47)
Ett exempel
Tänk på en termometer som visar -10o C
Du planerar en utomhusaktivitet Vilka slutsatser drar du?
Tänk nu på en termometer som visar +10o C
Vilka slutsatser drar du nu?
Vilka slutsatser skulle du dra utan termometer?
5 (47)
Exempel 2
Bilens hastighetsmätare visar 110 km/h Tillåten hastighet är 90 km/h Du närmar dig vägverkets hastighetskamera Hur kommer du att reagera?
Vad skulle hända om bilens hastighetsmätare är ur funktion?
6 (47)
Relevanta frågor
Är det tillräckligt att veta temperaturen för att få en trevlig utomhusvistelse?
Är det tillräckligt att veta bilens hastighet för att få en säker bilkörning?
Vad vill hända om informationen är felaktig?
7 (47)
Indikatorer – vad är det?
8 (47)
Vad är indikatorer (nyckeltal)?
”Just an indicator of performance” (Wireman, 1998),
“Performance indicator is a measure capable of generating a quantified value to indicate the
level of performance taking into account single or multiple aspects” (Liyanage et al., 2001)
9 (47)
Kärt barn har många namn…
Indikatorer Index
Nyckeltal KPI(Key performance indicators)
10 (47)
Varför indikatorer?
En önskan att kunna påverka ett fastställt mål, genom att följa upp och mäta de
påverkansfaktorer som målet är beroende utav.
Väljs rätt indikatorer kan målvärdet påverkas i önskad riktning under resans gång
11 (47)
Indikatorer En möjlig definition
– Komprimerad information levererad som ett tal
Hur indikatorer fungerar– Identifierar behov av
handling, alarmbeslut– Identifierar vad som bör
göras, diagnostik
Signallikhet Beslutslikhet Samband signal beslut
Management och kontroll
Förebyggande(proaktivt)
Reaktivt
Alarm DiagnostikAlarm Diagnostik
Processmått(Performance driver)
Resultatmått
12 (47)
Indikatorernas egenskaper
Uttryckt som ett tal Ger information om:
– fysiska förhållanden eller processtatus– mål- eller strategiorienterad– enstaka objekt/uppgift eller grupper av
objekt/uppgifter
Skalbar – lokal, regional och global
13 (47)
Typer av indikatorer Förutspående eller kvitterande Standard eller skräddarsydd Lång- eller kortsiktig Snabb eller långsam
– Redundans
Kompromiss (Trade-off)
14 (47)
Indikatorer jmf målvärde
Målvärdet mätbart
Indikator mätbar här Indikator mätbar härIndikator mätbar här
TidLeading eller förutspåendeindikator performance driver
Lagging ellerkvitterande indikator outcome measurments indikator = målvärde
Coincident eller just-nu indikator förändras parallellt med målvärdet indikator kan vara målvärde
15 (47)
Signal- eller beslutslikhet
Hinder/fara
Vattentemp.Tankmätare
Poliskontroll
Oljetryck
Trötthet
Stanna nu Planera stopp
Signallikhet (motorinformation)
BeslutslikhetBeslutslikhet
16 (47)
Skapande av indikatorer
Fastställ mål
Skapa strategier
Bestäm kritiska framgångsfaktorer
Välj lämpligaindikatorer
17 (47)
Indikatorer som beslutsunderlag
18 (47)
Uppföljning och kontroll – en tillbakablick
1880 – ingenjörsmässiga uppföljningssystem– behov av resurskontroll
1920 – ekonomirelaterade förvaltningssystem– offentlig ekonomisk kontroll
1960 – behov av kompletterande ingenjörsmässiga aspekter– ekonomi, utrustning och organisatoriska perspektiv
1990 – behov av kompletterande företagsmässiga aspekter– säkerhet, hälsa och miljömässiga perspektiv
19 (47)
Backspegelns problematik
Traditionell verksamhetsstyrning via resultatmått– ekonomirelaterad– reflekterar gårdagens aktiviteter– ”kör bil genom att titta i backspegeln”
Vad händer om bilen är en ”supertanker”– lång tid mellan beslut och kursändring– vissa kursändringar ej mätbara inom normal planeringshorisont
Vad händer om bilen är ”börsen”– kursändringar sker så snabbt att inga beslut hinner fattas
20 (47)
Verksamhetsstyrning
Resursförvaltning Hantering av oväntad
input/output Strategiskt fokus Stödja övergripande
företagsmål Länka verksamheten mot
företagsövergripande mål Mäta verksamhetens
effektivitet
Företags-övergripande
mål
(Åhrén och Kumar, 2004)
Infrastruktur- integritet
Relationer
Processer
Kompetens
SHM ROI
21 (47)
Indikatorer som beslutsunderlag
Organisatorisk kontroll Kvantifiera organisationens effektivitet Grad av organisatorisk måluppfyllelse Identifiering av starka och svaga områden Förbättra organisationens prestation
22 (47)
Indikatorer kan utgöra en bas för:
Resursallokering och kontroll Identifiera problemområden Bidrag till övergripande företagsmål Benchmarking Trender
23 (47)
Indikatorers användning
Behov
Vis
ual
iser
ing
s n
ivå Ö
verv
akas
Avs
tävm
ning
Sty
rand
e
ÖveralltStrategisktOperativ
Typ of indikator
Röd – OtillfredsställandeGul – Behöver förbättrasVit – TillfredsställandeGrön – Utmärkt
Visualisering
PositivMål
Negativ
Tid
Historia Trender
+Mål
-“Avvakta”
“Agera” “Gör inget”
“Agera”
KonkurrentPositiv
MålNegativ
Tid
Benchmarking
24 (47)
Länk och effektmodellens uppbyggnad
Företags-övergripande
mål
Infrastruktur- integritet
Relationer
Processer
Kompetens
SHM
ROI
A B
I II IV V
C
VII VIIIIII VI IX
Strategiska indikatorer(System)
Taktiska indikatorer(Delsystem)
Operationella indikatorer(Komponent)
Infrastruktur-integritet
25 (47)
Styrning och uppföljning
ROIROIHSE SHM
Infrastruktur- integritet
Kompetens Processer
Relationer
Effektivitet
Produktivitet
Ekonomi
Arbetsmiljö
Innovation
Kvalitet
26 (47)
Två olika typer av prestanda
A B C
ProcessInput/Output
Processensprestationsförmåga
Beslut baserat på relevant information
27 (47)
Reducerad processkontroll
Program Planning
Execution
Analysis&
Feedback
Mål & Strategier
Program Planering
Genomförande
Analys&
Feedback
Dolda processer utan insyn
Process-relateradeindikatorer
Resultat-orienteradeindikatorer
28 (47)
Banverkets strategiska plan: från resultatmått till indikatorer
Ett exempel på hur indikatorerkan skapas
29 (47)
Banverkets strategiska plan
Strategisk styrning Vision, värderingar och
policyer Transportpolitiska delmål Målredovisning Prioritering Återrapporteringskrav
30 (47)
Strategisk planuppbyggnad
94 resultatmått
24 strategiska delmål
5 övergripandetransportpolitiska
delmål
128 resultatmått
18 strategiska delmål
3 övergripande interna
verksamhetsmål
Totalt 222 resultatmått
31 (47)
Ett potentiellt problemområde
Styrning / ledning 42 strategiska delmål 222 resultatmått Prioriteringar Trade-offs
32 (47)
Hur lösa problematiken
5 - 8 indikatorer för respektive målperspektiv
222 resultatmått
Reduktion av antalet mått Övergripande
målperspektiv Prioriterade mål Återrapporteringsfrekvens Indikatoregenskaper Människans
minneskapacitet Resan eller resmålet
33 (47)
Indikatorer – en lösning
Ett tal Process eller fysiskt relaterad Strategi- eller målinformation Ofta jämförelse av
“är-bör”-värde Skalbar Psykologin säger –
max 5-8 st Signallikhet Beslutslikhet Samband signal beslut
ÄR
BÖR
34 (47)
Analyskriterier för indikatorer Max 5-8 parallella indikatorer Presenterbar som ett tal Larmande eller diagnostiserande
– larmsignal eller peka på nödvändiga beslut Kopplas mot organisationens övergripande mål
– reflektera det som går att påverka Skalbara
– lokala, regionala eller globala Icke-redundanta
– behövs ej flera mått som beskriver samma sak
35 (47)
Utdrag ur måttbilagan…
3.1.1 Tillgängligheten till Järnvägstransportsystemet och stationsmiljön ska öka för alla resenärer oavsett ålder, kön, ev. funktionshinder eller regional hemvist
Totalt antal tågkm Mån,T,År
Antal personkilometer År
Antal tonkilometer År
Antal/andel tillgängliga tåg för personer med funktionshinder i det prioriterade nätet År
Andelen/antalet nybyggda stationer som uppfyller Boverkets föreskrift ALM1 År
Antalet åtgärder på stationer enligt Boverkets föreskrift HIN2 på det prioriterade nätet År
Antal personer som bor inom en radie av ett valt antal km från en järnvägsstation Vid behov
Antal personer som arbetar inom en radie av ett valt antal km från en järnvägsstation Vid behov
Järnvägstransportarbetets marknadsandel av det totala transportarbetet År
Järnvägstransportarbetets marknadsandel av det totala godstransportarbetet År
Järnvägstransportarbetets marknadsandel av det totala persontransportarbetet År
Så här ser det ut!
Information avtypeninventarielista
Vad signalerardetta?
Vilket beslut följer?
Måttbilagans rubrik 3.1.1 - Tillgänglighet
36 (47)
3.1.2 Turtätheten och transportkapaciteten ska öka
Andel spår med axellast 25 ton och över År
Andel spår med lastprofil C År
Antal tågavgångar totalt samt per valda sträckor jmf. med föregående period eller givet basår År
Antal linjedelar med konsumerad kapacitet inom intervaller: 81-100 %, 61-80% och mindre än 60% (för dygnet som helhet)
År
Antal linjedelar med konsumerad kapacitet inom intervaller: 81-100 %, 61-8O% och mindre än 60% (för de 2 maximalt utnyttjade timmarna av dygnet)
År
Andel spårkm med mer än ett spår (dubbelspår eller fler) År
Antal mötesstationer År
Konsumerad kapacitet per…+
Rubrik 3.1.3 – 3.1.5
3.1.2 Turtäthet och kapacitet ska öka
Mera utdrag ur måttbilagan…
37 (47)
Valda indikatorer Egen verksamhet,
förmåga & utveckling
1. Medarbetarsamtal2. Individuell utvecklingsplan3. Antal
ändringsmeddelanden avseende PSB
4. Antal marknadsföringsåtgärder
5. Underhållskostnad per…6. Antal tågförseningar pga
överskridet A-arbete7. Andel beviljade tåglägen8. Andel körda tåg enligt plan
Kunder, uppdragsgivare & samhällsintressenter
1. Konsumerad kapacitet per…2. Punktlighet totalt / för/ per ….3. Antal tågförseningstimmar
totalt / för/ per ….4. Nöjdhet med Banverkets
trafikantinformation5. Hastighetsnedsättning6. Tågstörande fel7. Antal döda och allvarligt
skadade8. Antal olyckor
38 (47)
Sammanfattning av studien
Antalet resultatmått kan reduceras Resultatmått skalbara indikatorer Prioriteringar viktiga Återrapporteringsfrekvens vägledande Avse både process och slutmål
39 (47)
CO2-halt och miljömål
Ett exempel
40 (47)
CO2-halt och miljömål
Ökningen av CO2-halten måste stoppas
Relativt eniga om att problemet existerar Relativt enkelt att mäta Förändrad CO2-halt tar lång tid
Måste förlita sig på förändrade beteenden hos människan
Förändring övervakas enbart med processkontroll
41 (47)
Kan man mäta diffusa processer med ett ingenjörsmässigt förhållningssätt
En möjligt lösning
42 (47)
Kan man mäta diffusa processer med ett ingenjörsmässigt förhållningssätt
Systematiskt tillvägagångssätt krävs Betrakta processen som diffus Identifiera liknande problemsituationer
– CO2-halt och miljömål
Skapa processindikatorer Fokusera på resan
43 (47)
Generella processer
Mål och strategier Program
GenomföraAnalysis/continuos
improvement
Planera
44 (47)
Oklara delprocesser
Klara orsak-verkan samband saknas
”Gör vi så här förväntar vi oss att detta ska hända”
Länk och effektmodellens grundtanke kan användas
Program Planning
Execution
Analysis&
Feedback
Mål & Strategier
Program Planering
Genomförande
Analys&
Feedback
Dolda processer utan insyn
Process-relateradeindikatorer
Resultat-orienteradeindikatorer
45 (47)
Skapa indikatorerna…
… och fokusera på resan
Fastställ mål
Skapa strategier
Bestäm kritiska framgångsfaktorer
Välj lämpligaindikatorer
ÄR
BÖR
46 (47)
Sammanfattning
Inledning Mätningens problematik Indikatorer – vad är det? Indikatorer som beslutsunderlag
– Backspegelns problematik– Verksamhetsstyrning– Processorienterade och resultatrelaterade
Exempel– Att använda Banverkets resultatmått som indikatorer – CO2-halt och miljömål
Kan man mäta diffusa processer ingenjörsmässigt Avslutning
47 (47)
Tack för visat intresse
Frågor?