1 BØRN OG UNGE MED AUTISME OG ADHD Indhold Epidemi af ASF og ADHD? 2 ASF’s virkninger i voksenlivet 3 ADHD er livslang 4 Inklusion kan lykkedes 5 Hvor bør der sættes ind? 6 Hvad er et godt liv for dig? 7 Specialiserede autismeteams 8 Virksomme familierettede indsatser 9 Smartphone -hjælpemiddel og støttesystem 10 Bedre selvindsigt gør det lettere 11 Inspirationskatalog Den 18. november 2016 afholdt Københavns Kommune på vegne af KKR Ho- vedstaden en konference om ”Hvordan håndterer vi, at flere børn og unge får diagnosen Autisme Spektrum Forstyrrelse eller ADHD?”. Emnet børn og unge med Autisme Spektrum Forstyrrelse (ASF) og ADHD er udvalgt som en særlig videndelingsaktivitet i hovedstadsregionens Udviklings- strategi i Rammeaftale 2016. Flere og flere børn og unge bliver diagnosticeret med ASF og ADHD. Diagnosti- ceringen sker tidligere end førhen, og de diagnosticerede har ofte et lavt funkti- onsniveau. Kommunerne oplever derfor et øget behovet for autismespecifikke tilbud, og flere kommuner forventer, at de vil få behov for at udvikle nye og alter- native tilbud til børn og unge inden for disse målgrupper. I dette katalog kan du finde inspiration i gode erfaringer fra praksis og anbefalin- ger til, hvordan kommunerne får tilrettelagt tilbudsviften, så vi bedst muligt kan støtte børn og unge med ASF eller ADHD samt deres familier. Formålet med konferencen såvel som inspirationskataloget er at dele vores succeser, lære af dem, og bygge ovenpå de eksisterende erfaringer og succeser på området, så vi kan blive klogere. Januar 2017 »I England har ca. 2 % af befolkningen Autisme Spektrum Forstyrrelser, og Danmark nærmer sig sam- me andel. Der er en stig- ning i autisme-diagnoser i hele verden. Stigningen skyldes primært, at der di- agnosticeres og registre- res anderledes end for 20 år siden...« - Diana Schendel, Ph.d., 2016
11
Embed
BØRN OG UNGE MED AUTISME OG ADHD - files.rammeaftale …files.rammeaftale-h.dk/200000457-1a23c1b1c3... · Infantil autisme Atypisk autisme Gennemgribende udvik-lingsforstyrrelse
This document is posted to help you gain knowledge. Please leave a comment to let me know what you think about it! Share it to your friends and learn new things together.
Transcript
1
BØRN OG UNGE MED
AUTISME OG ADHD
Indhold
Epidemi af ASF og ADHD? 2
ASF’s virkninger i voksenlivet 3
ADHD er livslang 4
Inklusion kan lykkedes 5
Hvor bør der sættes ind? 6
Hvad er et godt liv for dig? 7
Specialiserede autismeteams 8
Virksomme familierettede indsatser 9
Smartphone -hjælpemiddel og støttesystem 10
Bedre selvindsigt gør det lettere 11
Inspirationskatalog Den 18. november 2016 afholdt Københavns Kommune på vegne af KKR Ho-
vedstaden en konference om ”Hvordan håndterer vi, at flere børn og unge får
diagnosen Autisme Spektrum Forstyrrelse eller ADHD?”.
Emnet børn og unge med Autisme Spektrum Forstyrrelse (ASF) og ADHD er
udvalgt som en særlig videndelingsaktivitet i hovedstadsregionens Udviklings-
strategi i Rammeaftale 2016.
Flere og flere børn og unge bliver diagnosticeret med ASF og ADHD. Diagnosti-
ceringen sker tidligere end førhen, og de diagnosticerede har ofte et lavt funkti-
onsniveau. Kommunerne oplever derfor et øget behovet for autismespecifikke
tilbud, og flere kommuner forventer, at de vil få behov for at udvikle nye og alter-
native tilbud til børn og unge inden for disse målgrupper.
I dette katalog kan du finde inspiration i gode erfaringer fra praksis og anbefalin-
ger til, hvordan kommunerne får tilrettelagt tilbudsviften, så vi bedst muligt kan
støtte børn og unge med ASF eller ADHD samt deres familier. Formålet med
konferencen såvel som inspirationskataloget er at dele vores succeser, lære af
dem, og bygge ovenpå de eksisterende erfaringer og succeser på området, så vi
kan blive klogere.
Januar 2017
»I England har ca. 2 % af
befolkningen Autisme
Spektrum Forstyrrelser, og
Danmark nærmer sig sam-
me andel. Der er en stig-
ning i autisme-diagnoser i
hele verden. Stigningen
skyldes primært, at der di-
agnosticeres og registre-
res anderledes end for 20
år siden...«
- Diana Schendel, Ph.d., 2016
2
ASF
En fællesbetegnelse for
alle diagnoser inden for
en gennemgribende ud-
viklingsforstyrrelse.
For at et barn får stillet
diagnosen skal det have
afvigelser i forestillings-
evnen, kommunikationen
og i det sociale samspil.
De forskellige diagnoser
inden for ASF er bl.a.:
Infantil autisme
Atypisk autisme
Gennemgribende udvik-
lingsforstyrrelse uspeci-
ficeret
Gennemgribende udvik-
lingsforstyrrelse anden
Aspergers syndrom.
ADHD
En neuropsykiatrisk lidel-
se, der giver børn, unge
og voksne problemer
med opmærksomhed,
hyperaktivitet og impulsi-
vitet.
3 typer ADHD:
Kombineret type – for-
styrrelser af såvel op-
mærksomheden som af
aktiviteten og impuls-
kontrollen.
Overvejende eller ude-
lukkende forstyrrelse af
opmærksomheden –
kaldes ofte ADD.
Overvejende hyperakti-
vitet og impulsivitet.
Foto: Konference om ASF og ADHD, 18. november 2016
Epidemi af ASF og ADHD? I lighed med resten af verdenen opleves der også i Danmark en stigning i antallet
af mennesker diagnosticeret med ASF eller ADHD. Der mangler generelt sikker
viden om den demografiske udvikling for mennesker med ASF eller ADHD, men
forekomsten har gennem de seneste årtier været støt stigende.
Studier i Danmark har vist, at ca. 1% af befolkningen har ASF, men nyeste studi-
er bl.a. foretaget af Diana Schendel, Ph.d., Aarhus Universitet, viser, at forekom-
sten i England nærmer sig 2%, og at udviklingen også går i den retning i Dan-
mark.
Der er ikke tale om en epidemi! Den kraftige stigning i antallet af diagnosticerede med autisme skyldes hovedsa-
geligt ændringer i diagnostiske kriterier og af registreringspraksis. Autisme-
diagnosen blev ændret i 1994, og det betød, at man anerkendte autisme som et
helt spektrum af forstyrrelser. Den anden vigtige ændring skete i 1995, da landets
sundhedsregistre udvidede registreringen af diagnoser til også at omfatte ambu-
lante besøg på sygehusene.
Tilsvarende har der igennem de seneste årtier kunnet konstateres en støt stig-
ning i forekomsten af mennesker med ADHD i Danmark. Det vurderes, at 1-3% af
voksne og 2-3% af skolebørn i Danmark har ADHD.
ADHD er i dag den mest udbredte psykiatriske diagnose hos børn og unge.
Stigningen i antallet af mennesker med ADHD kan især konstateres med bag-
grund i anvendelsen af medicin mod ADHD. Eksempelvis er der i perioden 1999
til 2013 sket en stigning på godt 1.800% i antallet af børn (0-19 år) der modtager
medicin mod ADHD (Rockwool Fondens Forskningsenhed, 2014).
Der findes ikke en officiel registrering af antallet af danske børn og unge, der lider
af ADHD, da der findes forskellige grader af sygdommen.
- Diana Schendel, Ph.d., Aarhus Universitet m.fl.
3
ASF’s virkninger i voksenlivet Til trods for, at der de senere år har været en bølge af voksne, der er blevet diag-
nosticeret med autisme, vurderes det, at de fleste voksne autister over 30 år
sandsynligvis fortsat ikke er diagnosticerede.
Studier fra USA viser, at forekomsten af dårligere sundhed og dødelighed er hø-
jere hos voksne med autisme end hos voksne uden autisme. Der er bl.a. større
hyppighed for:
psykiatriske lidelser fx angst, depression og stress
autoimmunitet, allergier
livsstilssygdomme fx overvægt
neurologiske lidelser fx epilepsi, parkinson
ernæringsmæssige problemer
søvnforstyrrelser.
I nogle tilfælde kan disse problemer være mere synlige end de vanskeligheder,
der knytter sig til autismen, og dermed komme til at blive det primære fokus for
både den sociale indsats og den sundhedsfaglige indsats og behandling.
En årsag hertil er bl.a., at voksne med autisme ikke søger hjælp i sundhedssyste-
met så ofte som øvrige voksne. Studier viser en nedgang i kontakten til sund-
hedssystemet fra det 18. år. De adfærdsmæssige karakteristika hos autister kan
skabe barrierer i sundhedssystemet, ligesom sundhedssektoren ikke er tilstræk-
kelig brugervenlig for voksne med autisme.
Der er i dag Ikke tilstrækkelig viden om, hvilke behov voksne med autisme har,
og om hvordan de bedst kan hjælpes. Sundhedspersonalet mangler derfor også
viden eller opmærksomhed om autisme.
Der er et igangværende forskningsprojekt1) med fokus på voksne og ældre med
autisme. Danmark indgår i forskningen, der foregår på tværs af lande, og forven-
tes afsluttet i 2018.
- Diana Schendel, Ph.d., Aarhus Universitet
” Autisme er livslang, men adfærd ser forskellig ud i forskellige faser af livet – hvorfor det også vil være nødvendigt at ændre ind-satsen igennem livet.”
- Theo Peeters, forfatter og specialist i autisme
Kilde: Diana Schendel, Ph.d., Aarhus Universitet
Behov
Autisme er en såkaldt spektrumtil-stand. Der kan derfor være stor forskel på, hvor lidt eller hvor meget støtte en voksen med autisme har behov for. Generelt må det dog forventes, at voksne med autisme, der også har indlæringsvanskeligheder, ofte vil have et stort behov for daglig støtte. Voksne med autisme og en god intelligens kan derimod i nogle peri-oder have behov for meget støtte og på andre tidspunkter stort set klare sig selv. For mange af disse voksne uden indlæringsproblemer kommer van-skelighederne til udtryk i bestemte sammenhænge, hvor de sociale forventninger og krav i omgivelser-ne stiger. Den samlede mængde udfordringer i hjemmet, på uddan-nelse eller arbejde kan blive større, end den enkelte kan magte. Det er vigtigt, at der i den sociale indsats er fokus på varierende be-hov og dermed varierende tilbud. Derudover peges der særligt på følgende fokusområder i indsatsen:
Multidisciplinær tilgang Støtte til at mestre komorbiditet Støtte til at mestre svære over-
gange Støtte til at forstå betydningen
af diagnosen Pleje til ældre med autisme.
- Diana Schendel,
Ph.d., Aarhus Universitet.
1) ASDEU- Autism Spectrum Disorders in the European Union (2015- 2017) http://asdeu.eu/
Foto: Konference om ASF og ADHD, 18. november 2016
Hvor bør der sættes ind? Der skal sættes ind i tide med støtte til barnet og familien, men kommunerne skal
også være opmærksomme på at stille rimelige krav til forældrerollen. Dette og en
række andre anbefalinger til, hvor der med fordel kan sættes ind har autisme og
ADHD konsulent Anna Hjorth og mor til en 16 årige datter med infantil autisme:
Fokus på barnet:
Selvforståelsessamtaler - lærer børn og de unge med ASF og ADHD at forstå
deres egne begrænsninger, færdigheder (eks. på metode s.11).
Selvværdsforløb - børn og unge med ASF og ADHD lærer sig selv bedre at ken-
de, lærer at acceptere sig selv og få styrket sit selvværd (eks. s. 11).
Stressreducering - nogle børn og unge med ASF og ADHD kan ikke rumme, at
forældrene har flere roller som både forældre, psykolog og pædagog, og derfor
kan der være behov for at nogle udefra varetager nogle af opgaverne.
Fokus på stressniveauet i familien:
Almindelige dagligdagsrutiner er ofte meget krævende at opretholde i familier
med børn og unge med ASF eller ADHD. Familien kan få rådgivning og konkrete
redskaber til at sænke konfliktniveauet og fastholde virksomme løsninger.
Børn og unge med ASF og ADHD har ikke altid det ”filter”, som vi andre har.
Stressniveauet i en familie kan derfor påvirke barnet eller den unge negativt.
Der skal skabes tid og overskud til, at familien kan sætte pædagogiske tiltag i
værk i hverdagen, som fx at lære piktogrammer og anvende metoden sociale
historier, der kan tydeliggøre situationer med henblik på at ændre adfærd.
Der skal være mulighed for kompensation ved tabt arbejdsfortjeneste.
Fokus på søskende:
Tilbud om søskendekursus - søskende til børn og unge med ASF og ADHD kan
have brug for et frirum med ligestillede.
Tilbud om aflastning til barnet med ASF og ADHD af hensyn til søskende.
- Anna Hjorth, Autisme og ADHD konsulent ...
Lyt til forældrene
Det er vigtigt , at familier med
børn og unge med autisme og
ADHD mødes med en forstå-
else for, at de har en forhisto-
rie med stress og sorg.
Lyt til forældrene, når der skal
iværksættes støtte og følges
op på denne. De har mærket,
hvordan deres børn responde-
rer.
- Anna Hjorth, Autisme og ADHD
konsulent
7
Hvad er et godt liv for dig? Et godt liv for det enkelte menneske med ASF og ADHD skal skabes i et samarbejde
mellem det pågældende mennesker og fagprofessionelle. Inddragelse giver empo-
werment, motivation og bedre løsninger. Med dialog om, ”hvad er et godt liv for dig”,
og gensidig respekt for hinanden, kan vi komme rigtig langt.
Involvering af mennesker giver dem deres egen stemme, og gør dem til medspillere
og medskabere i eget liv - det gælder også for mennesker med ASF og ADHD. Som
professionel har man pligt til at møde mennesket ud fra et etisk grundlag - og ikke
fokusere på den udadreagerende og problemskabende adfærd. Vi skal hjælpe,
guide og coache - og ikke formynde og kontrollere.
Bostedet Chr. Xs Allé er et botilbud til mennesker med autisme, hvis evner til at kom-
munikere ønsker og behov ligger inden for et stort spænd. Budskabet fra Pia Siert,
der er forstander på bostedet, er, at mennesker med autisme kommunikerer, selvom
de ikke har et sprog. Grundlæggende er al adfærd kommunikation. Se på disse
menneskers adfærd for at forstå dem og tilpas tilgange og indsatser til den enkelte.
På Chr. Xs Allé arbejdes der med, at beboerne er medspillere og medskabere i eget
liv via:
En pædagogisk værktøjskasse: fx arbejdes der systematisk med små bil-
leder, som gør den unge i stand til at kommunikere.
Pædagogisk procesmodel ”fra automatpilot til autismepilot”: Afdækning
af menneskets forudsætninger, hvad der motiverer den enkelte, opstilling af
hypoteser og læringsmål.
Borgerperspektivet: Ugentlige beboermøder bl.a. om, hvad beboerne øn-
sker skal ske den kommende uge.
De fysiske rammer: Fleksible rammer som muliggør vekselvirkning mel-
lem social deltagelse og tilbagetrækning til trygge rammer. Afskærmning må
aldrig være permanent.
For mere viden kontakt:
Pia Siert, forstander,
Bostedet Chr. Xs Allé, Lyngby-Taarbæk Kommune.
Tæt på Familien
Tæt på Familien er en programind-
sats, som Københavns Kommune
har iværksat med afsæt i:
1. Nyt samarbejde mellem de
unge, familierne, medarbej-
derne og resten af byen
2. De unge er vigtige eksperter i
omstillingen
3. Familien er altid en del af løs-
ningen.
Kommunens medarbejdere samar-
bejder og justerer løbende handle-
planen sammen med den unge.
Handleplanen bliver til en samar-
bejdsplan. De unge ansvarliggø-
res.
Inddragelse er kerneelementet i
programmet, der omfatter 3 ni-
veauer:
1. En politisk stemme - samtale
med politikere og påvirkning på
forvaltningsniveau fx via Unge-
panelet, hvor de unge mødes
med socialudvalget.
2. Involvering i udvikling - bru-
gerrejser, forandringsfabrikken
med inspirerende workshops
på institutioner m.m. og udvik-
ling af prototyper som samar-
bejdsaftalen sammen med de
unge.
3. Inddragelse som socialfaglig
praksis - tilgangen til de un-
ge (empowerment), indflydelse
på hvordan, hvornår og hvor
den unge og medarbejderen
mødes, ansvarliggørelse og
anerkendelse af den unge.
For mere viden kontakt:
Hallur G. Thorsteinsson,
programchef Københavns Kommune.
Kilde: Hverdagens helte - Film 2 - om autisme og det svære, Perlefilm 2014
8
Tidlig opsporing
via opsøgende ar-
bejde
I Københavns Kommune har de
etableret Krimsgruppen, der
består af 2 medarbejdere, der
har specialiseret sig i unge kri-
minalitetstruede med ASF eller
mental retardering.
Krimsgruppens målgruppe er
unge i botilbud og på døgninsti-
tutioner såvel som unge i efter-
værn. De fleste har begået kri-
minalitet - nogle har begået
kriminalitet i affekt, mens andre
er bandemedlemmer.
Krimsgruppen er sat i verden for
at øge koordinationen af indsat-
serne for de unge. Dette sker
bl.a. ved, at de unge opspores
tidlig via medarbejdernes opsø-
gende arbejde, og indsatserne
bliver mere målrettet via med-
arbejdernes tætte opfølgning og
hurtige handling.
Projektet indebærer en tæt op-
følgning med botilbud og døgn-
institution. Tilsvarende samar-
bejdes der også tæt med politi,
kriminalforsorgen, m.m.
Erfaringer fra projektet er gode.
Resultaterne ses bl.a. ved, at
færre af de unge i målgruppen
begår ny kriminalitet efter løsla-
delse. Flere forlader de kriminel-
le miljøer. De unge oplever, at
der bliver fulgt op på dem og
ikke kun løftet pegefingre. De
meget konkrete udviklingsmål er
bedre end de generelle, der
tidligere var normen. Projektet
muliggør hurtig indsats ved
behov.
For mere viden kontakt:
Michell Lind, Krimsgruppen,
Foto: Konference om ASF og ADHD, 18. november 2016
Specialiserede autismeteams Københavns Kommune har gode erfaringer med specialiserede autismeteams, der er et samarbejde mellem myndighed og udførerområdet.
Siden 2015 har der været tilknyttet en fast sagsbehandler til Elmehuset, der er et døgn- og aflastningstilbud til børn og unge i alderen 0-23 år med ASF samt med eventuelle følgediagnoser.
En gang ugentligt sidder den faste sagsbehandler på Elmehuset og kan give sparring til lederen om de unge og deres udvikling samt afholde samtaler med de unge. På den måde lærer de unge sagsbehandleren at kende.
Der arbejdes med et fælles redskab - handleplan 15+ - som den unge selv er med til at udarbejde. Der følges op på handleplanen hver 3. måned i stedet for hvert 6. måned i form af en ungesamtale.
Til ungesamtalen kan de unge invitere andre med som fx forældre, søskende, kærester eller kontaktperson, og de er med til at bestemme samtaleemner og dagsorden.
Personalet drøfter alle de unge på interne møder for at sikre, at der følges op på ungesamtalerne, herunder på de unges mål og udvikling. Det afgøres også, hvem der er ansvarlig for den konkrete opfølgning.
Erfaringer med de specialiserede autismeteams er gode. Der opleves bl.a., at samarbejdet mellem udfører- og myndighedsområdet er blevet langt bedre end tidligere. De unge udvikler sig bedre grundet mere konkrete mål og mere konkret handling bag de opstillede mål.
En væsentlig forudsætning for de gode resultater opleves bl.a. også at være en god ledelsesopbakning til ændringerne, ligesom at udførerområdet såvel som myndighedsområdet bakker op om forandringerne.
For mere viden kontakt: Jane Evald Jørgensen, Elmehuset.
9
Virksomme familierettede ind-satser Familierettede indsatser handler om at give forældrene og miljøet omkring barnet
en teoretisk, forskningsbaseret viden - og redskaber og handlemuligheder ud fra
denne - med afsæt i barnets og familiens ressourcer og narrativer.
Københavns og Frederikssund kommuner har begge gode erfaringer med forskel-
lige konkrete metoder og tilgange til familierettede indsatser for børn og familier til
børn med ADHD og ASF.
Terapeutisk bistand til forældre til nydiagnostiserede børn:
Forløb for samboende forældre i form af 2 hele kursusdage med andre foræl-
dre og tilbud om 2-3 samtaler med psykolog.
Forløb for forældre, der er alene om barnet og forældre med særlige behov
(fx tolk, diagnose) i form af 7-8 samtaler med psykolog og 2 gruppegange.
Forældreprogrammet Stepping Stones Triple P (børn i alderen 2-12 år):
Formålet er at styrke forældrenes viden om og færdigheder i en positiv tilgang til
barnet, at understøtte forældrene i at lære barnet nye færdigheder og i håndtering
af barnets problemskabende adfærd. Der arbejdes ud fra følgende 4 moduler:
Stepping Stones Seminar - 3 seminarer á 1½ times varighed, generelle em-
ner.
Gruppebaseret Stepping Stones - 6 gruppesessioner á 2½ times varighed.
Forældre med samme problemstillinger sættes så vidt muligt sammen. Føl-
ges op med telefonopkald til hver deltager for at give støtte, feedback og ide-
er.
Standard Stepping Stones - 10 individuelle sessioner á ca. 1 times varighed
med hvert forældrepar samt telefonkontakt, der handler om deres specifikke
udfordringer.
Udvidet Stepping Stones - et interview samt 3-10 sessioner af 1½ time.
- For mere viden kontakt:
Familiehuset i Københavns Kommune og Familiehuset i Frederikssund Kommune
Familiehus
Københavns og Frederikssund
Kommuner har gode erfaringer
med at samle de familierettede
indsatser i et familiehus.
Familiehuset kan bl.a. tilbyde:
Familiebehandling
Samtaler, råd og vejledning
Støttede og overvågende
samvær
Praktisk, pædagogisk og an-
den støtte
Hjemmetræning
Åben anonym rådgivning
Forældrekurser
Børne– og ungegrupper
Søskendegrupper.
Familiehuset arbejder tværfagligt
med afsæt i bl.a. pædagogiske,
lærefaglige, sygeplejefaglige og
ergoterapeutiske kompetencer.
Kilde: Familiehuset i Frederikssund og Familiehuset i København.
Forældrekursus Skole-
alder 6-12 år under De
Utrolig År (DUÅ)
Forældrekurset har til formål at styrke
tilknytningen og det positive samspil mellem børn og deres forældre. Heri-gennem kan børns sociale kompeten-cer og deres evne til læring og selvre-gulering fremmes.
Gruppe med 5-6 forældrepar til børn i
alderen 6-12 år med udadreagerende adfærd, indlæringsvanskeligheder eller sociale og emotionelle proble-mer, herunder også forældre til børn med ADHD.
14 gange af 2 1/2 time ugentligt.
Manual og evidensbaseret program
med udgangspunkt i en forældrepyra-mide.
Kurset har et behandlende sigte, men
kan også have et forebyggende sigte.
Hovedfilosofien er at have opmærk-
somhed på det, der fungerer og det positive omkring barnet.
Forældre får netværk af ligestillede.
- For mere viden kontakt:
Familiekonsulenterne i Familieafdelingen,
Frederikssund Kommune
10
Kilde: Mobilize-me
Smartphone - hjælpemiddel og støtte-
system
Smartphonen er et hjælpemiddel for os alle, men for mennesker med ASF og ADHD
kan den med målrettede applikationer (app’s) bidrage til øget selvstændighed og
frihed. Derudover opleves det at frigive ressourcer hos den enkelte og hos familien,
når der ikke skal bruges mental energi på at udføre de daglige basale færdigheder
Derudover har smartphonen som hjælpemiddel og støttesystem en række fordele
ved, at man kan tage den med overalt, den er individuel, og sidst men ikke mindst er
den social acceptabel.
Der er udviklet en række målrettede app’s, der kan hjælpe mennesker med ASF og
ADHD med at huske, planlægge via bl.a. trin-for-trin anvisninger, huskesystemer og
strategier. Piktogrammer, billeder, lyd og tekst giver visuel støtte og time-, dags– og
ugeskemaer evt. kombineret med stopure, erindringer og ”motivations– og beløn-
ningssystemer” bidrager til en ydre struktur.
Scan How
Dansk app, der er
udviklet til at støt-
te mennesker med kognitive
forstyrrelser som ASF og
ADHD i hverdagen.
Programmet visualiserer og
beskriver med billeder, tekst
og lyd dagligdagsopgaver trin
for trin, så de bliver overskue-
lige for brugeren.
http://scanhow.com/
Tablet - et pædago-gisk red-skab Særligt udviklede applikationer